Lindeberg Næringsvei 26
1067 Oslo
Org.nr. 970237410
![]([{"160": "/sfiles/9/88/6/picture/160x90/drosjeutvalget-1.png"},{"320": "/sfiles/9/88/6/picture/320x180/drosjeutvalget-1.png"},{"640": "/sfiles/9/88/6/picture/640x360/drosjeutvalget-1.png"},{"1280": "/sfiles/9/88/6/picture/1280x720/drosjeutvalget-1.png"},{"1920": "/sfiles/9/88/6/picture/1920x1080/drosjeutvalget-1.png"}])
Bilde fra overleveringen av den første delutredningen i 2023.
Overlevering av NOU del II
Samferdselsminister Jon-Ivar Nygård (Ap) lover enda flere grep for å rydde opp i bransjen.
Drosjeutvalget har nå levert sin endelige NOU til samferdselsministeren, med en rekke konkrete forslag som kan forbedre taxinæringen i Norge. Fra krav om nye kontrollutstyr til sentraltilknytningsplikt.
"Det er utrolig mye å glede seg over nå som den endelige NOU er overlevert til samferdselsministeren. Utvalget har jobbet kontinuerlig i to år, og tatt opp de aller fleste problemstillinger vi ser i markedet og klart å belyse, utfordre og gi fremtidsrettede forslag på hvordan vi ønsker at fremtident taxinæring i Norge bør se ut for at forbrukere, sjåfører, eiere og sentral skal spille på lag for fremtidens taxinæring," sier styreleder i Norges Taxiforbund, Øystein Trevland.
Utvalget ble oppnevnt for å gjennomgå og foreslå tiltak for å forbedre drosjenæringen, som har opplevd betydelige utfordringer og markedssvikt, spesielt i distriktene. Dette har vært et særlig problem etter frislippet i 2020.
"Vi har tatt utgangspunkt i det overordnede målet for transportpolitikken om et effektivt, miljøvennlig og trygt transportsystem i hele landet i 2050," sier utvalgsleder Hans Petter Graver.
Hovedpunkter fra rapporten
1. sentraltilknytningsplikt
Utvalget foreslår at alle løyvehavere må være tilknyttet en drosjesentral. Sentralene vil få ansvar for informasjonsinnsamling, utvikling av rutiner, og kontroll av regeloverholdelse. Dette skal sikre ryddige arbeidsforhold, forbrukerbeskyttelse og tilgjengelighet for personer med nedsatt funksjonsevne.
"En plikt for løyvehaverne til å være tilknyttet en sentral som har en rekke oppgaver knyttet til innsamling og formidling av informasjon, utvikling av rutiner for å sikre kunnskap og holdninger til krav og forventninger, og kontroll med at dette skjer vil bidra til bedre regeletterlevelse i næringen," sier Graver.
2. krav til kontrollutrustning
Alle drosjer skal ha fastmontert kontrollutrustning for å sikre riktig prisberegning, omsetningsregistrering og forbrukerbeskyttelse. Teknologinøytrale løsninger som kan integreres med ulike formidlere foreslås, med Justervesenet som ansvarlig for godkjenning og kontroll.
3. internkontrollsystem
Sentralene pålegges internkontrollplikt for å sikre systematiske tiltak som planlegger, organiserer, utfører og vedlikeholder aktiviteter i samsvar med drosjevirksomhetens krav. Fylkeskommunen utpekes som offentlig tilsynsmyndighet for internkontrollen.
4. samordning av offentlige kontrakter
Offentlige myndigheter med ansvar for kontrakter om drosjetransport skal vurdere og ta hensyn til virkningene kontraktene kan ha på øvrige deler av drosjetilbudet. Myndighetene skal også høre andre offentlige innkjøpere før kontraktene lyses ut.
5. kjøreseddelregister
Et nasjonalt kjøreseddelregister etableres for bedre kontroll og oversikt over aktørene i næringen. Utstedelse av kjøresedler overføres fra politiet til Statens vegvesen for raskere og mer forutsigbar behandling.
Tiltak for bedre arbeidsforhold
Utvalget legger stor vekt på å forbedre arbeidsforholdene i drosjenæringen. Dette inkluderer klare arbeidskontrakter, regulering av lønn og arbeidstid, og etablering av regionale verneombud. Anbefalingen om internkontrollsystemer for å sikre etterlevelse av regler er også sentral.
"Det er viktig for denne regjeringen at det er en trygg drosjenæring med ryddige arbeidsforhold og sikre tjenester for både sjåfører og passasjerer," sier samferdselsminister Jon-Ivar Nygård.
Reduksjon av ressursbruk og miljøpåvirkning
Forslagene inkluderer lokale reguleringer for å redusere trafikale problemer og miljøpåvirkninger, samt tilgangsreguleringer utformet lokalt for å sikre god trafikkflyt og miljøhensyn i byområder.
Økonomiske og administrative konsekvenser
Rapporten analyserer de økonomiske og administrative konsekvensene av de foreslåtte tiltakene for næringen, myndighetene og kundene. Disse vurderes i forhold til effektivitet og ressursbruk, med fokus på å sikre et godt drosjetilbud over hele landet.
Lov- og forskriftsendringer
Utvalget foreslår konkrete lov- og forskriftsendringer for å regulere drosjemarkedet bedre:
- Ny § 9 b i yrkestransportloven: Gir fylkeskommunene ansvar for å vurdere drosjetilbudet som del av et helhetlig transporttilbud.
- sentraltilknytningsplikt: Alle løyvehavere må være tilknyttet en drosjesentral.
- krav til kontrollutrustning: Fastmontert utstyr i alle drosjer for sikkerhet og forbrukervern.
- internkontrollsystem: Pålegger sentralene plikt til internkontroll.
- samordning av offentlige kontrakter: Vurdering av kontrakters virkning på drosjetilbudet.
- kjøreseddelregister: Etablere et nasjonalt register for bedre oversikt og kontroll.
Enighet og uenighet i utvalget
Det er bred enighet om behovet for bedre arbeidsforhold, krav til kontrollutrustning og effektivt tilsyn. Uenighet oppstår rundt sentraltilknytningsplikten og fylkesvise løyvedistrikter.
Enighet:
- arbeidsforhold: Bedre arbeidskontrakter og reguleringer.
- kontrollutrustning: Fastmontert utstyr i alle drosjer.
- kontroll og tilsyn: Samarbeid mellom kontrolletater og nasjonalt kjøreseddelregister.
Uenighet:
- sentraltilknytningsplikt: Mindretallet (Nils-Ola Widme) mener dette er unødvendig.
- fylkesvise løyvedistrikter: Mindretallet (Herdis Helle, Jan Geir Solheim, Øystein Trevland, og Dag-Einar Sivertsen) foreslår eneretter, mens flertallet er imot.
"Nå følger vi opp arbeidet. Blant annet foreslår vi å innføre internkontrollplikt for sentralene, noe vi mener skal bidra til bedre etterlevelse av lover og forskrifter," sier utvalgsleder Hans Petter Graver.